Éves jelentésében a szervezet rámutatott arra, hogy a jelentős költségnövekedés főként annak tulajdonítható, hogy több hollandiai menekültszállást zártak be 2016 és 2017 között, amikor kevesebb menedékkérő érkezett az országba. Azóta azonban a menedékkérők száma ismét megnőtt, és a COA-nak rövid távra bérelt szükséglakásokat kellett igénybe vennie az elhelyezésükhöz, amelyek költsége jóval magasabb, mint a befogadóközpontoké. A rövid távra bérelt lakások éves költsége átlagosan 69 400 euró, szemben az állami menekültszállások 30 400 eurós költségével.
A COA szerint 2023-ban a menekültügyi befogadásban részesülők száma az előző évhez képest egynegyedével nőtt. Tavaly 64 300-an érkeztek Hollandiába menedékkérőként, míg tavalyelőtt 51 600-an.
A problémát súlyosbítja, hogy a helyi hatóságok nem tudnak elegendő szállást biztosítani a tartózkodási engedéllyel rendelkező migránsok számára, ezért hosszabb ideig kell a menekültszállásokon maradniuk - emlékeztetett a Dutchnews hírportál.
Fotó: Depositphotos
A holland bevándorlási hivatal (IND) munkaerő-problémákkal küszködik, az alkalmazottakon túl nagy a terhelés, és a tapasztalt munkaerő hiánya miatt a menedékkérelmek elbírálása akadozik. Emiatt a menedékkérők jelentős része továbbra is a Ter Apel-i regisztrációs-és befogadóközpontban tartózkodik.
A központ túlzsúfoltsága miatt egy holland bíróság megállapította, hogy a létesítményben legfeljebb 2000-en tartózkodhatnak, és minden olyan nap után, amikor a létszám ennél magasabb, az ügynökségnek bírságot kell fizetnie a befogadószállásnak otthont adó Westerwolde település önkormányzatának.
A júniusban hivatalba lépett jobboldali kormány el kívánja törölni az előző kabinet által bevezetett törvényt, miszerint a rendszerre nehezedő nyomás enyhítése érdekében a helyi önkormányzatoknak meghatározott számú menekültet kell elhelyezniük. A kormánykoalíciós megállapodás szerint a tartózkodási joggal rendelkező menekülteket a továbbiakban nem lenne szabad előre helyezni a lakhatásra várók listáján. (MTI)