Kiugró áremelkedést hoztak az állami árverések a hazai termőföldpiacon, egy év alatt átlagosan 40 százalékkal nőttek az árak. Az országos átlag 1,4 millió forint, de Tolnában és Hajdú-Biharban már kétmillió forint fölött van egy hektár termőföld ára – derül ki az Agrárhorizont című kiadványból, amelyet az Erste Bank Agrár Kompetencia Központja adott ki.
270 milliárd forint értékű földet adtak el
Az Agrár Kompetencia Központ összegzése szerint tavaly és az idén megélénkült a termőföldforgalom a Földet a gazdáknak! program nyomán. 270 milliárd forint értében kelt el állami föld, 203 ezer hektár került magántulajdonba, ami a hazai szántóterület 4 százaléka. Az Erste Bank szakemberei úgy becsülik, hogy ez hozzávetőleg 200 milliárd forint hitelállomány-növekedést okozott, amelyet az állami hitelprogram mellett a kereskedelmi bankok is folyósítottak.
Van olyan megye, ahol majdnem duplázódtak az árak
Hollósi Dávid, az Agrár Kompetencia Központ vezetője szerint az adatok egyértelműen azt mutatják, hogy felértékelődött a termőföld, a regionális eltérések azonban kiugróan nagyok voltak. Az árverések adatainak a feldolgozásából az derült ki, hogy átlagosan 40 százalékos volt földárnövekedés a 2015-ös adatokhoz képest. A legnagyobb árugrás Tolnában volt, ott átlagosan 92 százalékkal nőttek az árak, míg Pest megyében 65, Hajdú-Biharban pedig 62 százalékkal. Ezzel szemben Nógrádban 7 és még Fejér megyében is csak 17 százalékos volt az emelkedés.
Az Erste Bank szerint az árugrás nyomán Tolnában 2,25 millió forintra nőtt egy hektár termőföld átlagára, Hajdú-Biharban pedig 2,1 millióra. Alig marad el tőlük Győr-Sopron megye 1,93 millió forintos átlagárával. A sor végén Nógrád áll 700 ezer forinttal, míg Borsod-Abaúj-Zemplénben 840 ezer volt ez az összeg.
A minőség és a méret is számít
A földrajzi árkülönbségekben természetesen szerepet játszik a regionális földminőség is. Hollósi Dávid szerint a gyengébb és jobb minőségű földek között átlagban 500-700 ezer forint árkülönbség tapasztalható. Ma már aranykoronánként 40-50 ezer forinttal többet kell fizetnie a vevőnek a jobb földért, mint 2015-ben. Az Erste Bank Agrárhorizont című kiadványának összesítése szerint vevők díjazzák az egybefüggő területeket, 50 hektár felett már érvényesül a táblaméret hatása, ami 25 százalékos ártöbbletet jelent a kisebb táblákhoz képest.
A kiugró áremelkedésben az Agrár Kompetencia Központ elemzői szerint az is szerepet játszhatott, hogy az új tulajdonosok nagyon kedvező kamatozású és futamidejű hitelekből tudták finanszírozni a termőföld-vásárlásaikat.