Két nappal ezelőtt, október ötödikén nyújtotta be Magyarország a Párizsi Megállapodás belső ratifikációjáról szóló dokumentumot, ezzel az Európai Unió tagállamai közül elsőként váltunk a párizsi klímaegyezmény teljes jogú tagjává. A Nemzeti Fejlesztési Minisztérium közleménye szerint a megállapodás november 4-én lép majd hatályba.
A témáról korábban már rengeteget írtunk, ezekről itt és itt olvashatsz! >>> |
A hatályba lépésnek egyik fontos feltétele volt, hogy legalább 55 országnak kellett letétbe helyeznie ratifikációs okmányát, amelyek a globális kibocsátások legalább 55 százalékáért felelnek. A közelmúltban ezt számos ország, köztük a két legnagyobb kibocsátó, az Egyesült Államok és Kína is megtette. Az EU és hat tagállamának csatlakozása után immár 72 ország részese az egyezménynek, amelyek a globális kibocsátások több mint 56 százalékáért felelnek.
Miről szólt a párizsi klímacsúcs? A klímaváltozás elleni nemzetközi összefogás eredményeként 2015. december 12-én fogadták el a Párizsi Megállapodást, amelynek fő célja a globális átlaghőmérséklet-emelkedés 2 Celsius-fok alatt tartása. A megállapodás egyik kulcseleme a finanszírozás, ami minden országot részvételre ösztönöz, többek között a magánforrások minél szélesebb körű bevonásával. Az aláíró országok ötévente értékelik a megtett intézkedéseik eredményét. |